БІХЕВІОРИСТИЧНІ АСПЕКТИ АНТИКРИЗОВОГО ФІНАНСОВОГО УПРАВЛІННЯ СУБ’ЄКТАМИ ГОСПОДАРЮВАННЯ В УМОВАХ ГЛОБАЛЬНИХ РИЗИКІВ - ПОЙДА-НОСИК, Ніна (MODELING THE DEVELOPMENT OF THE ECONOMIC SYSTEMS, 2025)
У статті досліджено біхевіористичні аспекти антикризового фінансового управління суб’єктами господарювання в умовах посилення глобальних ризиків і невизначеності. Обґрунтовано, що геополітична нестабільність, військові конфлікти, енергетичні та економічні виклики суттєво змінюють середовище прийняття рішень, посилюючи вплив когнітивних та емоційних факторів на фінансову поведінку менеджерів та власників бізнесу. Традиційні підходи до антикризового фінансового управління, які ґрунтуються на раціональності економічних агентів, дедалі частіше демонструють обмежену ефективність. Поведінкові упередження, включаючи ефект втрат, надмірну впевненість, ефект якоря, евристику доступності та стадну поведінку, є важливими детермінантами якості антикризових фінансових рішень та рівня фінансової безпеки суб’єктів господарювання. Метою статті є визначення основних поведінкових факторів, що впливають на антикризове фінансове управління суб’єктами господарювання в умовах глобальних ризиків, та розробка концептуальної моделі їх інтеграції у систему забезпечення фінансової безпеки. Методологія дослідження спирається на системні та поведінкові підходи, методи структурного та логічного аналізу, причинно-наслідковий аналіз, контент-аналіз наукових джерел, а також логічне та структурне моделювання. У статті досліджено, як поведінкові упередження трансформують фінансову поведінку підприємств у кризових ситуаціях і як ці ефекти позначаються на рівні фінансової безпеки. У межах дослідження сформовано концептуальну модель впливу глобальних ризиків і поведінкових чинників на фінансову безпеку підприємств та запропоновано матрицю «поведінкове упередження – управлінська поведінка – параметри фінансової безпеки», яка може використовуватися як аналітичний інструмент внутрішнього аудиту поведінкових ризиків. Практичне значення отриманих результатів полягає в можливості інтеграції поведінкових фінансів у систему антикризового фінансового управління та підвищенні ефективності механізмів забезпечення фінансової безпеки суб’єктів господарювання в умовах глобальної нестабільності.